Apel matinal - Valeriu Gheorghiță, coordonatorul Campaniei de Vaccinare
![Apel matinal - Valeriu Gheorghiță, coordonatorul Campaniei de Vaccinare](https://www.romania-actualitati.ro/img.php?u=https%3A%2F%2Fwww.romania-actualitati.ro%2Fuploads%2Fmodules%2Fnews%2F0%2F2021%2F9%2F20%2F156251%2F1667248815-3580c9a8.jpg&w=960&h=540&c=1)
Articol de Radio România Actualităţi, 20 Septembrie 2021, 10:27
Realizator: Numărul cazurilor de COVID-19 a avut o creștere explozivă în ultima săptămână, ajungând să depășească 5000 de cazuri pe zi la finalul perioadei. În același timp și rata de pozitivare a crescut, iar indicele de incidență calculat la 14 zile a crescut și el, de asemenea, în mai multe localități din țară, 115 la număr, depășind cifra de 3 la mia de locuitori. Situația este una alarmantă, fapt care i-a determinat pe specialiști să ia în calcul un număr tot mai mare de infectări pentru săptămânile ce urmează. Cu mai multe detalii discutăm acum pe această temă alături de invitatul "Apelului Matinal", colonel doctor Valeriu Gheorghiță, coordonatorul campaniei naționale de vaccinare anti-COVID-19. Bună dimineața!
Valeriu Gheorghiță: Bună dimineaţa!
Realizator: Acum am constatat, stând de vorbă cu colega mea, nu ne-am auzit toată vara, semn că lucrurile au mers bine. Din nefericire însă, acum asistăm la o explozie a cazurilor nou înregistrate. Satu Mare a intrat deja în scenariul roșu, avem deja mai multe localități, inclusiv din preajma Bucureștiului, din județul Ilfov. De ce se spune, de ce credeți că acest val 4 ar putea fi cu mult mai dificil?
Valeriu Gheorghiță: În primul rând, varianta Delta a devenit, după cum știm, dominantă, inclusiv în țara noastră. În Europa este responsabilă de peste 99,5% din cazurile noi. Varianta Delta se răspândeşte mult mai uşor şi generează mult mai multe cazuri secundare de la o persoană infectată comparativ cu variantele precedente. Deci acesta ar fi un aspect care ţine de evoluţia virală, de adaptarea virusului în populație. Şi al doilea lucru, care este la fel de important, este legat de interacțiunea crescută între oameni, o mobilitate crescută, pe fondul respectării măsurilor de prevenire a răspândirii infecției - şi aici mă refer la măsurile pe care le știm cu toţii, purtarea măştii, evitarea zonelor supraaglomerate, igiena şi așa și mai departe. Oamenii au revenit din concedii, au început, evident, au reluat activitatea la locul de muncă, stăm mai mult în spaţii închise, copiii au început școlile, ca atare, riscul de expunere în perioada aceasta este mult mai mare și nu este întâmplător faptul că majoritatea cazurilor sunt generate în judeţele cu aglomerări urbane, cu densitate populaţională crescută. Tocmai acest lucru transmite faptul că expunerea crescută se datorează interacţiunii crescute între persoane, în contextul în care varianta Delta, repet, este dominantă şi se răspândește foarte ușor în populație./dsirbu
Realizator: Şi observăm că numărul copiilor afectați de SARS-CoV-2 este în creștere, ceea ce confirmă spusele epidemiologilor. De ce copiii sunt cu mult mai expuși în acest val? O să spuneți că nu sunt vaccinați mulți dintre ei, dar în valurile celelalte nu s-a pus așa problema.
Valeriu Gheorghiţă: Este adevărat, nu neapărat din acest motiv. Noi, şi vedem cu toţii că inclusiv ţările care au avut o rată suficient de mare de acoperire vaccinală, peste 60-70%, au înregistrat totuşi o creștere importantă a numărului de cazuri. Ne putem pune întrebarea ce s-ar fi întâmplat cu creşterea numărului de cazuri dacă nu ar fi avut acea rată crescută de acoperire vaccinală. Însă, revenind la copii, în momentul de faţă reprezintă categoria populaţională care merge în colectivitate, care interacţionează destul de mult, care evident că la această vârstă măsurile de prevenire sunt mai puțin respectate. Ei stau în grupuri, se întâlnesc în diverse spaţii în afara unităţilor de învăţământ, pentru că în şcoală, din punctul meu de vedere, lucrurile sunt destul de bine reglementate, copiii sunt supravegheaţi, dar vorbim de fapt de activitățile din afara programului școlar. Mersul la școală, mijloacele de transport în comun, plecatul de la şcoală, locurile de joacă, toatte aceste activităţi practic asociază un risc crescut de infectare şi desigur faptul că avem o rată foarte mică de acoperire vaccinală sunt şi aceste lucruri foarte importante. Ne uitam la datele, în momentul de fată, datele din Israel, pe doza trei care arată o reducere importantă a riscului de infecție, nu a riscului de boală, a riscului de infecţie pe toate grupele de vârstă comparativ cu persoanele nevaccinate. Deci, da, vaccinarea aduce beneficii şi în ceea ce priveşte riscul de infecţie în momentul de faţă chiar pentru varianta Delta. Sigur că nu poate să prevină 100% din cazurile de infectare şi aici vorbim doar de o reducere a riscului de infecţii.
Realizator: Infectările, din câte am priceput de la dumneavoastră, la nivelul școlii nu au legătură cu școala - este și declarația pe care ne-a oferit-o ministrul educației Sorin Cîmpeanu. Revin însă la cea de-a treia doză, dar înainte să ajungem acolo cum va continua această campanie de vaccinare la nivelul unităților de învățământ? Pentru că în curând, sperăm noi, și studenții vor reveni la școală.
Valeriu Gheorghiţă: Într-adevăr, unităţile de învăţământ din sistemul preuniversitar tot ceea ce noi ne-am dorit a fost să creem un acces mult mai simplu, mult mai facil al celor care își doresc să se vaccineze. Prin acest lucru cu ajutorul echipelor mobile vom asigura prezenţa vaccinului într-o unitate de învățământ, acolo unde sigur sunt doritori, şi pe această cale pot să se vaccineze atât elevii cu vârsta de peste 12 ani, cât şi părinții, bunici sau angajații unităţii de învățământ./ovidiu/ În momentul acesta, cred că la finalul acestei săptămâni s-au centralizat datele din unităţile de învăţământ din majoritatea judeţelor, legate de doritori. Ele se evaluează săptămânal şi se solicită la Direcţia de Sănătate Publică o echipă mobilă. În alte unităţi de învăţământ se înfiinţează, de fapt, deja, în mare parte dintre ele au început să se înfiinţeze centre proprii de vaccinare, în cabinetele şcolare. Sunt acele unităţi care beneficiază şi de personal medical propriu şi de un cabinet care îndeplineşte condiţiile minime de circuit epidemiologic şi, de asemenea, multe unităţi de învăţământ sunt arondate unor centre de vaccinare din proximitate care folosesc unul dintre cele două tipuri de vaccin autorizate pentru grupa de vârstă de peste 12 ani, adică vaccinul de la compania Bio-N-Tech Pfizer sau de la compania Moderna. Pentru învăţământul universitar, în campusurile studenţeşti, acolo unde studenţii sunt cazaţi, acolo unde există o aglomerare mai crescută, vom organiza cabinete de vaccinare în interiorul cabinetelor medicale proprii, iar acestea vor fi deservite fie de angajaţii proprii, fie de personalul medical propriu, fie de echipele mobile medicale puse la dispoziţie cu sprijinul direcţiilor de sănătate publică.
Realizator: Săptămâna trecută aţi anunţat că în luna octombrie va începe vaccinarea cu a treia doză de vaccin. Cine şi în ce condiţii va beneficia de această doză considerată până la urmă tot un rapel?
Valeriu Gheorghiţă: Am văzut cu toţii săptămâna aceasta, la sfârşitul săptămânii, FDA a autorizat în Statele Unite cea de-a treia doză pentru vaccinul de la compania Bio-N-Tech Pfizer pentru persoanele de peste 65 de ani, persoane cu afecţiuni cronice şi sunt incluse şi persoanele cu risc crescut de îmbolnăvire, precum personalul medical. Ca atare, noi ne aşteptăm ca Agenţia Europeană a Medicamentului să recomande cel puţin acestor categorii de risc administrarea celei de-a treia doze, doza de "booster" şi această autorizare ar putea foarte probabil să fie acordată la începutul lunii octombrie. Din câte ştiu eu, pe 4 octombrie urmează să fie comunicată această decizie, aşa încât vom începe cu personalul medical, cu populaţia vulnerabilă şi aici sunt cele două categorii mari: persoane peste 65 de ani, inclusiv cei care sunt rezidenţi în cămine, în centre sociale şi persoanele vulnerabile în evidenţă cu boli cronice, indiferent de grupa de vârstă.
Realizator: Suntem într-o zi de 20 septembrie./aburtica/ Purtarea măştilor, în primul rând, şi grija pe care am avut-o cu toţii a făcut ca virozele specifice perioadei reci să fie în număr mult mai mic. Dar cum se va proceda cu vaccinul antigripal în această toamnă, iarnă?
Valeriu Gheorghiță: Este un aspect foarte important faptul că până la urmă, virusurile gripale încep să îşi facă cunoscută prezența, se transmit prin aceleași căi ca şi SARS-CoV-2, aşa încât măsurile, într-adevăr, nefarmaceutice, cele obișnuite de prevenire sunt benefice pentru ambele tipuri de îmbolnăviri, însă, specific, vaccinarea antigripală este măsura prin care noi putem reduce riscul de a face o formă severă, care, împreună cu vaccinarea împotriva COVID-19, evident că scade riscul unei infecţii, unei duble infecţii cu SARS-CoV-2 şi, de asemenea, cu virus gripal. Cred că un aspect important de menţionat este legat de partea de diagnostic. Aţi văzut că în SUA se recomandă din ce în ce mai mult utilizarea testelor PCR care identifică simultan virusul gripal şi virusul SARS-CoV-2, practic, printr-o singură determinare la un pacient simptomatic, putem să facem diferenţierea, dacă este, de fapt, COVID sau gripă sezonieră şi, iarăși, un element practic, vaccinarea antigripală se poate efectua simultan cu vaccinarea împotriva COVID-19, vaccinarea antigripală beneficiind, de fapt, de o singură administrare, o singură doză de vaccin, vaccinurile împotriva COVID-19 fiind administrate fie în monodoză, cum este vaccinul de la Johnson, fie într-o schemă cu două doze, sau în viitorul apropiat, chiar cu trei doze la persoanele imunodeprimate.
Realizator: Aş vrea să îmi confirmaţi, dacă am înţeles bine, am înțeles bine, o persoană care nu a fost vaccinată împotriva SARS-CoV-2 se poate vaccina acum, în apropierea iernii și cu vaccinul antigripal și cu Johnson&Johnson anti-COVID-19?
Valeriu Gheorghiță: Da, exact şi se pot face simultan, în locuri anatomice diferite, de pildă, în brațe diferite, în același moment în care se prezintă pacientul la medicul de familie sau în aceeaşi zi în care se prezintă la centrul de vaccinare. Eu cred că cu această ocazie, medicii de familie, o parte dintre ei, vor dori, pe lângă vaccinarea antigripală, să intre şi în programul de vaccinare împotriva COVID-19, astfel încât să dăm posibilitatea unui număr cât mai mare de pacienţi, de persoane vulnerabile, să beneficieze de ambele tipuri de vaccinări.
Realizator: Vă mulțumim pentru prezența la "Apel Matinal". Invitatul de astăzi a fost colonel doctor Valeriu Gheorghiță, coordonatorul campaniei naționale de vaccinare anti-COVID-19.