APEE: „Dacă depășești plafonul și cu un KWh, plătești totul la preț întreg”
Invitatul "Apelului matinal ", Silvia Vlăsceanu, director executiv al Asociației Producătorilor de Energie Electrică.
![APEE: „Dacă depășești plafonul și cu un KWh, plătești totul la preț întreg”](https://www.romania-actualitati.ro/img.php?u=https%3A%2F%2Fwww.romania-actualitati.ro%2Fuploads%2Fmodules%2Fnews%2F0%2F2022%2F9%2F2%2F168305%2F1667249393-7d1a169d.jpg&w=960&h=540&c=1)
Articol de Cătălin Cîrnu, 02 Septembrie 2022, 10:31
RADIO ROMÂNIA ACTUALITĂŢI (2 septembrie, ora 8:29) - Emisiunea "Apel matinal" - Realizator: Cătălin Cîrnu - Consumatorii casnici vor beneficia de plafonarea prețului la energia electrică până în 31 august, anul viitor, pentru un consum de până la 255 kilowați-oră pe lună, conform proiectului de ordonanță al Ministerului Energiei. Prețul final va fi de maximum 68 de bani pe kilowatt-oră cu TVA inclus, în cazul clienților casnici al căror consum mediu lunar, anul trecut, a fost până în 100 kilowați-oră și de maximum 80 de bani pe kilowatt-oră în cazul clienților al căror consum a fost între 100 și 300 de kilowați-oră. Pentru consumul de energie electrică ce depășește 255 de kilowați-oră pe lună prețul se stabilește de către fiecare furnizor. Între timp, Comisia Europeană vrea dezbateri privind planurile de reducere comunitară a consumului de energie electrică. Despre toate acestea vorbim alături de invitatul "Apelului matinal", Silvia Vlăsceanu, director executiv al Asociației Producătorilor de Energie Electrică, HENRO. Bună dimineața!
Silvia Vlăsceanu: Bună dimineața!
Realizator: Înainte de toate, în ce măsură o familie se va putea încadra acum în cei 255 de kilowați-oră pe lună, pentru că s-a scăzut practic plafonul de la 300 la 255?
Silvia Vlăsceanu: Da, ordonanța, într-adevăr, vine cu o veste bună, în sensul că se prelungește aplicabilitatea până la 31 august, și cu o veste mai puțin bună pentru o parte dintre consumatori, cei care consumau între 255 și 300 de kilowați-oră pe lună, care nu vor mai beneficia de plafonare. Acum, la un apartament de bloc de 2-3 camere, normal, ar trebui să se încadreze în 255 de kilowați-oră, având în vedere că din datele ANR-ului, 47%, deci aproape jumătate dintre consumatorii casnici, au un consum lunar de 150 de kilowați-oră pe lună. Deci, în mod normal, o familie la bloc, un consum rezonabil, în care părinții ziua sunt la serviciu, copiii la școală, deci nu e un consum permanent, să zicem, de energie electrică, ar trebui să se încadreze. E adevărat, depinde foarte mult și de ce echipamente electrocasnice avem în casă și de clasa lor de eficiență energetică. Probabil că aici ar trebui în paralel dezvoltate și aplicate programe care să încurajeze schimbarea periodică a acestor echipamente, unele mai performante, prin acordarea de vouchere, mai sunt din când în când campanii dar care ar trebui poate permanentizate, și alte măsuri care să sprijine măsurile de eficiență energetică într-o gospodărie.
Realizator: 255 de KWh, dar, dacă, de exemplu, o familie depăşeşte acest prag cu 10 KW, cum se va plăti diferenţiat sau per total?
Silvia Vlăsceanu: Nu, per total. Din păcate, aşa cum este formulat şi cum a fost şi până acum formulat, nu scrie că primii 255 KWh se plătesc la preţ plafonat, ci consumul de până la 255. Asta înseamnă că dacă ai depășit și cu un KWh, plătești la prețul de piață al furnizorului pe care îl ai, dar aici sunt două aspecte. Pe de o parte, s-a introdus în această ordonanță că plafonarea se face la un preț maxim recunoscut, deci furnizorii nu pot să meargă cu documente către autorități cu un preț mai mare de 1.300 de lei pe MWh, iar pe de altă parte, sunt încurajate și contractele directe între producători și furnizori și sunt axați intermediarii, cei pe care îi bănuim că au dus la o creștere artificială a prețului pe piețele spot în principal, dar e posibil să fi avut influențe și pe piețele /.../ pentru că au cumpărat cantități mari de energie. În aceste condiții, un furnizor care are în spate clienți casnici, nu doar casnici, clienți casnici și noncasnici, când încheie un contract cu un producător în noile condiții, el nu cumpără pentru consumatorii care se încadrează în plafonare și cei care nu se încadrează. El cumpără pentru toți clienții din portofoliu. Deci, mă aștept ca prețul energiei cu care facturează către consumatorii care nu beneficiază de plafonare, deci e un preț al pieței, să fie în aceste condiții ținut cumva sub control și să nu mai depășească nici pe pe piețele spot anumite valori și să se încadreze în maxim, eu știu, poate n-o fi 1.300 de lei pe MWh, dar, în orice caz, un preț rezonabil. Este foarte important să se încerce reducerea tranzacțiilor succesive a revânzărilor de energie care au avut loc în ultima perioadă de când a fost implementată ordonanța care nu a prevăzut un plafon maxim de decontare în ceea ce privește prețul cu care furnizorii se duc către autorități.
Realizator: Da, nu întâmplător este...
Silvia Vlăsceanu: Trebuie coroborate măsurile.
Realizator: Exact. Este acea sintagmă cu 'băieții deștepți'. Putem vorbi oare și de speculă în acest caz, așa cum s-a tot evocat în spațiul public, sau, în fine, de afaceriști, de isteți?
Silvia Vlăsceanu: Putem vorbi, numai că acum trebuie trebuie dovedită și trebuie să ne gândim ce înseamnă specula, că până la urmă, situații de criză, e un cuvânt care este uzitat, normal că orice afacerist sau în orice activitate scopul activității este să faci profit. Deci, dacă n-au făcut ceva ilegal, încă o dată...
Realizator: Au speculat momentul, ca să vin la verb și nu neapărat la substantiv. Dar din câte cunoașteți dumneavoastră, în România au fost afaceriști care au exportat energia electrică pe un preț mai mic decât la un moment dat, au vândut în țară? Și aici au fost multe discuții.
Silvia Vlăsceanu: Au fost. Și eu știu că au fost și niște comunicate de presă ale unor instituții care au anunțat că sunt vizați optsprezece operatori. Deci furnizor trader, furnizorul poate să facă și trading, deci aici se cam amestecă activitățile și furnizorii pot să facă revânzare în aceleași condiții ca și traderii. Deci au fost anunțate 18 cazuri, 18 operatori pentru care s-au deschis investigațiile. Evident, a dovedi că s-a încălcat legea nu este un lucru ușor. Bănuiesc că sunt și alte organe care au intrat pe fir pentru că, până la urmă, dacă se dovedește că e un prejudiciu al bugetului de stat, lucrurile probabil sunt mult mai grave. Eu mă aștept să apară la un moment dat rezultatele acestor investigații și să să vedem ce măsuri s-au luat. La fel e de adevărat, este că și până acum autoritatea de reglementare avea posibilitatea să sancționeze cu amendă din cifra de afaceri.
Nu s-a întâmplat, chiar dacă de când au început aceste... au fost aprobate, au fost voci că e prea mult; au fost prea mult în condiţiile în care nu se aplicase niciodată, dar nici până acum nu s-a aplicat. Să vedem dacă aceste sancţiuni, dacă ar fi aplicate, vor descuraja un pic din comportamentul unor participanţi la piaţă. Au fost tot felul de tranzacţii. Nu am eu informaţiile, pentru că sunt unele mai puţin publice, dar cu siguranţă cine trebuie să le aibă le-a văzut, le analizează şi va trebui să apară cumva şi nişte date oficiale şi măsuri care să stopeze nişte fenomene care sunt la limita legalizării.
Realizator: Având în vedere cum evoluează piaţa de energie, la ce să ne așteptăm în această iarnă?
Silvia Vlăsceanu: Din păcate, iarna prețurile nu scad din mai multe motive. Odată și consumul de energie electrică crește, iar, pe de alt parte, avem și acest factor suplimentar, care presează asupra prețului energiei electrice, situația de pe piața gazelor naturale și vedem că orice zvon influențează prețul gazelor naturale. Din fericire, România are o situație privilegiată, în sensul că avem producție de gaze naturale. Deci, pe lângă faptul că avem înmagazinate și că sunt în magazinate 70-80% din depozite sunt deja pline e un lucru bun. Asta nu înseamnă că ne ajunge să trecem toată iarna şi nu înseamnă că prețul gazului înmagazinat este mai ieftin, că și acolo sunt niște costuri suplimentare, care se adaugă când îl înregistrezi, când îl stochezi și când îl extragi din depozit. Dar una peste alta, în condițiile unor ierni în ultimii ani chiar au fost blânde iernile, știm că iarna vântul bate mai puțin și energia eoliană oricum este o energie pe care să te bazezi, când ai nevoie, soarele iarăși nu avem energie solară prea multă. De bază, iarna rămâne evident energia nucleară, care care este o constantă în mixul nostru energetic, cărbunele, care sperăm să nu mai aibă nici vești proaste, nici fluctuații, adică să funcționeze de acum înainte grupurile de la Complexul Energetic Oltenia, să fie funcționale și să nu întâmpine, eu știu, alte dificultăți, se mai defectează, s-au mai întâmplat, dar în orice caz să aibă cărbune și programul de iarnă stabilește cantitățile de cărbune minime, pe care trebuie să le aibă Oltenia.
Gazele, și revin la problema pe care sper să nu o avem și să putem folosi gazele din producția internă, şi ca o paranteză, ordonanța prevede un preț plafonat și pentru gazele utilizate pentru producerea de energie termică, deci, atât pentru populație dar și pentru centralele care folosesc pentru energie termică, și să sperăm că își revin cumva și lacurile la cote normale și peste normal, poate să avem suficientă energie hidro. În general, iarna nu sunt probleme cu producerea de energie din surse hidro pentru că începe sezonul ploios și se refac cumva stocurile de apă. În general, însă, în iarnă sunt zile în care sau intervale orare în care importăm. Pe motivul că avem în câteva energie fluctuantă, cea de la eolian, dar să sperăm că vom trece această iarnă fără sincope sau fără îngrijorări prea mari. Au mai fost ierni în care au fost luate decizii de către dispecerate, care nu au fost neapărat, nu sunt publice, dar care asigură funcționarea sistemului electro-energetic în condiții de siguranță.
Realizator: Din tot ceea ce se întâmplă, e clar că trebuie să fim cumpătați.
Silvia Vlăsceanu: Evident. Deci cu sau fără criză sau creșteri de prețuri, trebuie să fim cumpărați, nu să ne reducem confortul, dar niște minime măsuri de eficiență sau de reducere a risipei, acolo unde se poate. Dacă e prea cald în casă, în loc să reducem temperatura la termostrat, deschidem geamul, un exemplu. Deci, poate ne gândim de acum înainte cu mai multă responsabilitate, văzând că facturile cresc și ne ard la buzunar.
Realizator: Da, în loc de două becuri, aprindem doar unul, câte un kilowatt-oră de la fiecare și mai economisim un pic. Mulțumesc.
Silvia Vlăsceanu: Puneți și becuri mai performante și încet, încet o să ne învățăm. E o situație de criză, una peste alta.
Realizator: Da, pe care sper să o traversăm cât mai repede.
Silvia Vlăsceanu: Trebuie.
Realizator: Mulțumesc pentru prezența la „Apel matinal”. Silvia Vlăsceanu, directorul executiv al Asociației Producătorilor de Energie Electrică, a fost invitatul de astăzi.