Declaraţia de la Havana a papei Francisc şi patriarhului Chiril al Moscove
La finalul întâlnirii istorice de la Havana cei doi lideri religioşi au semnat o declaraţie comună în 30 de paragrafe referitoare la problemele arzătoare ale lumii contemporane.
![Declaraţia de la Havana a papei Francisc şi patriarhului Chiril al Moscove](https://www.romania-actualitati.ro/img.php?u=https%3A%2F%2Fwww.romania-actualitati.ro%2Fuploads%2Fmodules%2Fnews%2F0%2F2016%2F2%2F13%2F80984%2F1667234072-5ede6efa.jpg&w=960&h=540&c=1)
Articol de Remus Rădulescu, 13 Februarie 2016, 12:45
Declaraţia comună semnată de papa Francisc şi patriarhul Chiril al Moscovei, după întâlnirea istorică de la Havana din 12 februarie, abordează 14 teme care privesc probleme religioase şi sociale de actualitate.
Mai jos, prezentăm fragmente din declaraţie, împărţite pe teme:
1. Refacerea unităţii creştine
"Fie ca această întâlnire a noastră să inspire creştinii din întreaga lume să se roage Domnului cu fervoare reînnoită pentru unitatea deplină a tuturor discipolilor săi. Într-o lume care aşteaptă de la noi nu doar cuvinte, dar acţiuni concrete, fie ca această întâlnire să devină un semn de speranţă pentru toţi oamenii de bunăvoinţă!" (6)
"Ortodocşii şi catolicii trebuie să înveţe să dea o mărturie unită pentru adevăr în domeniile în care acest lucru este posibil şi necesar...Conştiinţa noastră creştină şi responsabilitatea noastră pastorală nu ne autorizează să rămânem pasivi în faţa provocărilor care necesită un răspuns comun." (7)
2. Persecuţia creştinilor în Orentul Mijlociu şi nordul Africii
"Chemăm comunitatea internaţională să acţioneze de urgenţă pentru a preveni expulzarea în continuare a creştinilor din Orientul Mijlociu. Ridicându-ne glasul în apărarea creţtinilor persecutați, vrem să ne exprimăm compasiunea noastră pentru suferinţa îndurată de credincioşii altor tradiţii religioase care au devenit, de asemenea, victime ale războiului civil, haosului şi violenţei teroriste." (9)
3. Apel la pace în Orientul Mijlociu şi responsabilitate şi prudenţă în lupta antiteroristă
"Ne îndreptăm, cu un apel stăruitor spre toate părţile care pot fi implicate în conflicte, să dea dovadă de bunăvoinţă şi să se aşeze la masa negocierilor. În acelaşi timp, este necesar să se depună orice efort din partea comunităţii internaţionale pentru a pune capăt terorismului, cu ajutorul unor acţiuni comune, unite şi coordonate. Facem apel la toate ţările implicate în lupta împotriva terorismului, pentru a acţiona în mod responsabil şi prudent." (11)
4. Promovarea culturii dialogului şi a toleranţei
"Liderii religioşi au o responsabilitate specială de a-i educa pe credincioşii lor într-un spirit de respect faţă de convingerile celor care aparţin celorlalte tradiţii religioase. Sunt absolut inacceptabile încercările de justificare prin sloganuri religioase a acţiunilor criminale." (13)
5. Respectarea libertăţii religioase
"Constatăm că transformarea unor ţări în societăți secularizate, străine de orice referinţă la Dumnezeu şi la adevărul său, constituie o gravă ameninţare pentru libertatea religioasă. Este pentru noi o sursă de nelinişte, limitarea actuală a drepturilor creştinilor, dacă nu chiar discriminarea lor, atunci când unele forţe politice, susţinute de ideologia unui secularism adesea foarte agresiv, încearcă să-i împingă la marginea vieţii publice." (15)
6. Europa creştină
"Păstrând deschiderea faţă de contribuţia altor religii la civilizaţia noastră, suntem convinşi că Europa trebuie să rămână fidelă rădăcinilor sale creştine. Cerem creştinilor din Vestul şi din Estul Europei să se unească pentru a-l mărturisi împreună pe Cristos şi Evanghelia Sa, astfel încât Europa să-şi păstreze sufletul său format de două mii de ani de tradiţia creștină." (16)
7. Inegalitatea în distribuţia bunurilor pământeşti provocatoare de sărăcie extremă şi migraţie
"Privirea noastră se îndreaptă spre oamenii care se află în situaţii de mare dificultate, care trăiesc în condiţii de nevoie extremă şi de sărăcie, în timp ce sunt în creştere bogăţiile materiale ale umanităţii. Nu putem rămâne indiferenţi faţă de soarta a milioane de migranţi şi refugiaţi care bat la uşa ţările bogate. Bisericile creștine sunt chemate să apere cerinţele dreptăţii, respectarea tradiţiei popoarelor şi solidaritatea autentică cu toţi cei care suferă." (17-18)
8. Apărarea familiei tradiţionale
"Familia se întemeiază pe căsătorie, un act liber și credincios de iubire dintre un bărbat şi o femeie... Regretăm că alte forme de convieţuire sunt puse acum pe acelaşi nivel cu această uniune, în timp ce conceptul de paternitate și maternitate ca vocaţie particulară a bărbatului şi a femeii în căsătorie, consfinţită de tradiţia biblică, este îndepărtat din conştiinţa publică." (20)
9. Apărarea dreptului la viaţă
"Facem apel la toţi oamenii să respecte dreptul inalienabil la viaţă. Milioane de copii sunt lipsiţi de însăşi posibilitatea de a se naşte în lume. Vocea sângelui copiilor nenăscuți strigă către Dumnezeu (cf. Gn 4, 10). Dezvoltarea aşa-numitei eutanasii face astfel încât persoanele în vârstă şi cei infirmi încep să se simtă o povară excesivă pentru familiile lor şi pentru societate, în general." (21)
10. Apel către tineri
"Nu vă fie teamă să mergeţi împotriva curentului, apărând adevărul lui Dumnezeu, la care normele seculare de astăzi sunt departe de a se conforma întotdeauna. Educați-vă copiii în credinţa creştină, transmiteţi-le mărgăritarul de preţ al credinţei (cf. Mt 13, 46) pe care aţi primit-o de la părinţii şi strămoşii voştri." (23-14)
11. Misiunea creştină şi prozelitismul
"Nu suntem concurenţi, ci fraţi, şi de această viziune trebuie să fie călăuzite toate acţiunile noastre reciproce şi cele faţă de lumea externă. Îi îndemnăm pe catolicii şi ortodocşii din toate ţările să înveţe să trăiască împreună în pace şi iubire, şi să aibă ”unii faţă de alţii aceleaşi sentimente" (Rm 15, 5). De aceea, nu putem accepta uzul mijloacelor neloiale pentru a-i incita pe credincioşi să treacă de la o Biserică la alta, negând libertatea lor religioasă şi tradiţiile lor." (24)
12. Tensiunile dintre greco-catolici şi ortodocşi
"Astăzi este clar că metoda «uniatismului» din trecut, înţeleasă ca unire a unei comunităţi la alta, separând-o de Biserica sa, nu este o modalitate care permite restabilirea unităţii. Cu toate acestea, comunităţi bisericeşti care au apărut în aceste circumstanţe istorice au dreptul de a exista şi de a întreprinde tot ceea ce este necesar pentru a satisface nevoile spirituale ale credincioşilor lor, căutând în acelaşi timp să trăiască în pace cu vecinii lor." (25)
13. Preocupare pentru Ucraina
"Invităm toate părţile implicate în conflict la prudenţă, solidaritate socială şi acţiune pentru a construi pacea. Îndemnăm Bisericile noastre din Ucraina să lucreze pentru a ajunge la armonie socială, să se abţină de la a participa la confruntare şi să nu susţină o ulterioară dezvoltare a conflictului." (26)
14. Nevoia unei mărturii comune a ortodocşilor şi catolicilor
"Această lume, din care dispar treptat pilonii spirituali ai existenţei umane, aşteaptă de la noi o puternică mărturie creştină în toate domeniile vieţii personale şi sociale. De capacitatea noastră de a da mărturie împreună în aceste timpuri dificile pentru Duhul adevărului depinde în mare măsură viitorul omenirii." (28)
Textul integral al Declaraţiei comune de la Havana semnate de papa Francisc şi patriarhul Moscovei Chiril, îl găsiţi integral în traducerea Radio Vatican aici.